ПРОЕКТ 
НАЦИОНАЛНАТА АСТРОНОМИЧЕСКА ОБСЕРВАТОРИЯ – РОЖЕН:
ЦЕНТЪР ЗА ВЪРХОВИ НАУЧНИ ПОСТИЖЕНИЯ В АСТРОНОМИЯТА

ОПИСАНИЕ НА ПРОЕКТА И НАУЧНАТА ПРОГРАМА

Астрономията е една от най-старите наука в света, може би най-старата. Този факт безспорно свидетелства, че още от зората на своята еволюция човешкото същество е проявявало едно особено любопитство към Вселената. И ако в началото това любопитство се е изразявало във възхищение и обожествяване на астрономическите явления съпътстващи ежедневието, то в наши дни астрономията е призвана да даде отговор на такива фундаментални въпроси като произхода на Вселената, на времето и пространството, на нашата Галактика, на нашата Слънчева система, на нашата Земя, както и дали съществува интелигентен живот извън нейните предели. Обществото и особено младите хора са дълбоко заинтригувани от възможността да се почувстват част от този процес на непрестанни открития.

Програма „Капацитет”
Центрове за върхови научни постижения

Програми и конкурси на Фонд „Научни изследвания”
2008
1.	
1.	Състояние на научните изследвания по астрономия в България 
Астрономически изследвания в България се провеждат в 4 институции, като преобладаващата част от тях са в  Института по астрономия (ИА),  БАН. Другите институции са Софийски Университет “Св. Кл. Охридски”, Физически факултет, Катедра “Астрономия”, Шуменски университет “Константин Преславски”, Факултет по природни науки, Катедра “Теоретична и приложна физика” и Институт за Космически Изследвания (ИКИ), БАН.  Съюза на астрономите в България (САБ) се явява доброволна неправителствена организация, която обединява астрономите от различните институции за реализиране на общите им цели в научната и образователна сфера.

А. Астрономия в Българска Академия на Науките
•	Институт по Астрономия (ИА), БАН (http://www.astro.bas.bg) – бенефициент 
В института се провеждат фундаментални научни изследвания в областта на наблюдателната астрономия, както и теоретични изследвания на произхода и еволюцията на космическите обекти. Съществена част от дейността на ИА е свързана с обучението на докторанти и дипломанти, специализиращи астрономия.  ИА разполага с две обсерватории за оптични наблюдения: НАО – Рожен и АО-Белоградчик, както и с необходимата инфраструктура към тях за провеждане на национални и международни школи и конференции по астрономия. В ИА работят 79 души специалисти, докторанти, технически помощен и административен персонал. Научната дейност на института е разпределена в следните 7 направления: Слънце, Слънчева система, Нестационарни звезди, Химически пекулярни звезди, Звездни атмосфери и обвивки, Звездни купове и Галактики. За по-подробно описание на научната дейност в ИА  виж т. 3.Б.

•	Институт за Космически Изследвания (ИКИ), БАН (http://www.space.bas.bg/)
е приемник на Централна лаборатория за космически изследвания към Българската Академия на Науките, създадена през 1969. По настоящем в  ИКИ работят 134 души сред които 4-ма професори и 10 старши научни сътрудници. Основните тематики на института са свързани с изследване на Земята от космоса, авио-космически технологии, и космическа медицина и биология.  Институтът е участвал в изготвянето на апаратура и експерименти за множество спътници и проекти, както и в изготвянето и осъществяването на научната програма на Първия и Втория Български космонавти. Институтът издава списанието "Аерокосмически изследвания в България". Има сформирана малка група по космическа физика и астрофизика, занимаваща се с теоретични модели на двойни звезди с пренос на маса и черни дупки.

Б. Астрономия в университетите       
•	Софииски Университет “Св. Климент Охридски”, Физически факултет, Катедра Астрономия (http://www.uni-sofia.bg/)
Софийският университет "Св. Климент Охридски” (основан през 1888г.) е първото българско висше училище. Изучаването на астрономия като отделен предмет във Физико-математическия факултет на Висшето училище  започва още през 1892 година. През 1894 г. е създадена Катедрата по Астрономия, а  няколко години по-късно и Университетската Астрономическа Обсерватория. Тя е първата астрономическа обсерватория на Балканите. Катедрата по астрономия на Софийския университет предлага програми за обучение на бакалаври, магистри и докторанти. Понастоящем в нея работят 13 специалисти  сред които 1 професор,  6 доценти  и 3 докторанти. Научните разработки, основаващи се главно на фотометрични наблюдения са предимно по активни галактични ядра и звездообразуване в галактики. 

•	Шуменски университет “Константин Преславски”, Факултет по природни науки, 
Катедра Теоретична и приложна физика (http://www.shu-bg.net/)
Шуменският университет има национално и международно признание като третият център в България (след БАН и Софийски университет), където се развива научноизследователска и образователна дейност по астрономия. Обучението на студенти от физически специалности по дисциплината астрономия в ШУ има 25-годишна традиция, а от уч. 2004/05 г. в ШУ е разкрита специалност Астрономия, бакалаварска степен. Обучението по тази специалност е обезпечено с необходимата материална база, издадени 5 учебници по астрономически дисциплини и академичен състав от 1 професор, 1 доцент, 1 асистент, 2 докторанти. Освен това за обучението на студентите от специалност Астрономия са привлечени като лектори и хабилитирани преподаватели от Института по астрономия на БАН и от Катедрата по астрономия на Софийския университет. Научните разработки в Шуменския Университет са върху спектрални и фотометрични изследвания на контактни двойни звезди и активни звезди от късен спектрален клас.

•	Курсове по астрономия се четат и в Американския Университет в Благоевград в рамките на програмата general education.

Съюзът на Астрономите в България (http://www.astro.bas.bg/sab/) е доброволна  неправителствена  организация  обединяваща астрономи-професионалисти и астрономи-любители в  България. Нейната основна цел е да съдейства за развитието на астрономията и да работи за увеличаване на нейния престиж, както и да  координира дейностите между различни астрономически институции (професионални,  любителски и в сферата на образованието), и организиране на мероприятия от общ интерес – национални конференции и работни срещи по актуални проблеми. Понастоящем в организацията  членуват 67 души. САБ е колективен член на Европейския Астрономически Съюз (ЕАС), и на  консорциума АСТРОНЕТ, чиято непосредствена задача е да изработи дългосрочна (15-20 години) програма за развитието на астрономията в Европа. 
 
2.  Актуалност на Астрономията  в Европа и България 
Освен че е  сред най-старите науки, Астрономията е и науката с най-силно и продължително влияние върху развитието на човешката цивилизация. В този смисъл показателен е фактът, че революцията в научното мислене на Европейския човек от края на Средните векове е била безспорно предизвикана от няколко големи астрономически открития, довели до разбирането, че Земята не е неподвижен център на Вселената, а едно от небесните тела въртящи се  около Слънцето, движението на които може доста точно да бъде описано с помощта на определени физически закони. 

Пет века  след тези повратни за времето си открития Астрономията продължава да бъде високо динамична научна област, със силно влияние върху различни аспекти на човешката дейност: от философия и култура до технологии и математическо моделиране.  Понеже до известна степен тя е достъпна и разбираема  за широката публика,  свидетелство за което е огромния  брой любители -астрономи от всяка възраст по целия свят, Астрономията е и сред малкото съвременни науки, които успяват да привлекат и мотивират младите хора да се посветят на фундаменталните изследвания, които винаги са играли ролята на двигател за развитието на нашата цивилизация, но страдащи от прогресивен спад на интерес през последните десетилетия.

Осъзнавайки важната роля на Астрономията и Космическите изследвания  като мощно средство за решаване на редица предизвикателства, пред които е изправено човечеството на 21 век,  ЕС разработи своя политика за усвояване на Космическото пространство съгласувана с Европейската Космическа Агенция (EKA) както и амбициозна програма за астрономически изследвания от повърхността на Земята. Само през последните 20 години в близко сътрудничество с НАСА бяха създадени и пуснати в действие космически телескопи  за наблюдения в рентгеновата, оптическата и инфрачервената област  на спектъра (Hublble Space Telescope,  Spitzer Space Telescope, XMM-Newton, Chandra and Integral telescopes, SWIFT, SOHO,  Ulysses satellites ) както и наземни оптични и инфрачервени телескопи с еквивалентен размер на огледалото от 8 до 10м  (Keck, Gemini, Subaru, VLT).  Подготвя се пускането в експлоатация на нови космически телескопи като James Webb Space Telescope, Gama Ray Large Area Space Telescope, GLAST както и на нови спътници като: Herschel, Planck, Gaia, AURORA-ExoMars. Планира се създаването на максимално големи телескопи за оптични и инфрачервени наблюдения  (European Extremely Large Telescope, E -ELT),  на гигантски радио телескоп с антена от порядъка на един квадратен километър (The Square Kilometer Area, SKA), на 8- метров телескоп за регулярен дълбок обзор на небето на всеки 4 нощи и др. В духа на принципите за изграждане на Европейско Научно Пространство и с цел аргументиране на необходимостта от заделянето на голям финансов ресурс, през 2004 бе стартиран проекта ASTRONET,  целящ разработването на генерален стратегически план за развитието на Астрономията в Европа през следващите 15-20 години, изложен в два документа - Science Vision и  Infrastructure Roadmap. В тези документи, наред с големите телескопи е отредено място и на телескопите от среден клас. Тези телескопи, оборудвани с модерна апаратура са много ефективни за спектрални и спектрополариметрични изследвания на различни типове звезди, докато на големите телескопи вървят друг тип задачи. Понастоящем в Европа работят няколко такива телескопа: 2.3m Calar Alto, Испания, 2m Pic du Midi, Франция, 1.93m Haute-Provence, Франция, 2m Ondrjeov, Чехия и др. Научната тематика на тези телескопи е обвързана тясно с приоритетните направления по изследване физиката и променливостта на звездите, описани в  документа  Science Vision, посочващ стратегията за бъдещо развитие на европейската астрономия. Те са включени в програмата OPTICON, обхващаща елитните обсерватории на Европа. За наблюдателно време на тях кандидатстват астрономи от цяла Европа и от други части на света.
Астрономите в Б-я са  съпричастни с тези европейски инициативи.  Екипи от Български астрономи са партньори в редица европейски програми.  От 2007 България е участник в ASTRONET на ниво ‘Forum member’ (посредством Съюза на Астрономите), а  тази година бяхме поканени, чрез Фонд ‘Научни Изследвания’ към МОН, за участие на по-високо ниво, като Associated member.  През 2006-2007 г. беше разработена стратегията за развитието на астрономията в България до 2012г. В нея като един от основните приоритети е посочено модернизирането на 2м телескоп в НАО и обновяването на спектралната му апаратура за изследвания в областта на звездната физика и еволюция, и дългогодишно проследяване на “обекти с история” –  различни видове променливи звезди (хромосферно-активни звезди с цикли, подобни на този при Слънцето, контактни двойни от различен тип, горещи масивни звезди с вятър, химически пекулярни звезди и др.).  Така оборудван нашия 2м телескоп съвсем естествено би намерил място в OPTICON, както и не би имал конкурент в областта на спектралните изследвания в юго-източна Европа. Съществуващия вече интерес към него от страна на нашите съседи би се повишил още повече, което би довело до още по-тясно сътрудничество и до по-високо ниво на астрономическите изследвания в региона.

 Понастоящем, световната астрономическа общност е в навечерието на голямо събитие със знаково значение: Международният астрономически съюз (МАС), подкрепен от  UNESCO и Обединените Нации, обяви 2009 за Международна Година на Астрономията под мотото: “Вселената е твоя – открии я”. Идеята е да се организира глобално честване на Астрономията, като една от науките с най-силно влияние върху обществения  и културен живот на човешкото общество.  Планирани са десетки, може би стотици събития на национално, регионално и международно ниво ориентирани главно към образованието,  обществото и най-вече младите хора. В подготвяните глобални инициативи досега са се включили 90 държави, очаква се те да станат 140. Националният Комитет по Астрономия (http://www.astro.bas.bg/nca-iau/) е координатор на честванията по повод  Международната Година на Астрономията  2009 в България. Стартирането на проект целящ превръщането на НАО-Рожен в Българския Астро-Център за върхови постижения би било най-голямата инициатива на българските астрономи в чест на МГА-2009

3.  Описание на научния център -бенефициент
Института по астрономия към Българската Академия на Науките (ИА, БАН) е най-голямата институция в България занимаваща се професионално с астрономия. Основан през 1995 година, ИА е приемник  на кадровия и материален потенциал на Самостоятелната Секция по астрономия (ССА) с Национална астрономическа обсерватория-Рожен, съществуваща като звено на БАН още от 1958 година. По настоящем в ИА работят  79 души, от които 36 научни работници (старши и младши сътрудници) и 25 специалисти с висше образование. 

А.   Наблюдателни бази и научна инфраструктура  
ИА БАН разполага с две наблюдателни бази: Астрономическата Обсерватория-Белоградчик (АОБ) и НАО-Рожен, в която е съсредоточена преобладаващата част от материалните активи на Института.
•	Астрономическа Обсерватория - Белоградчик (АОБ)
е открита през 1965г. и първоначално използвана  като база  за наблюдения на изкуствени спътници от любители-астрономи. В периода до 1973г. е изградена като база за професионални астрономически наблюдения  и  през 1976 г. е присъединена към ССА. В момента  Обсерваторията разполага с  60-см огледален Zeiss телескоп система Касегрен,  оборудван със съвременна CCD камера ST8 и напълно автоматизиран едноканален електрофотометър, както и с 36-см телескоп Celestron  система Шмидт-Касeгрен.  Освен научно-изследователска, АОБ развива и активна образователна и популяризаторска дейност.
•	Национална астрономическа обсерватория-Рожен (НАО-Рожен)
 е замислена и създадена като център за получаване, анализ, съхраняване и разпространение на астрономическа информация на най-високо професионално ниво. Правителственото решение за построяване на НАО е взето през 1967 г, а 13 години по-късно започват и първите наблюдения на обсерваторията. С четвъртия по размер телескоп в Европа НАО-Рожен все още е най-голямата научна инвестиция на БАН в България и най-големият изследователски комплекс в областта на оптическата астрономия на Балканския полуостров. Обсрваторията разполага с уникална научна апаратура и съоръжения като:
•	Огледален телескоп, система Ричи-Кретиен-Куде, с диаметър на огледалото 2 метра,  проектиран и построен от фирмата Zeiss през 70-те години на XX век.  Телескопът е с  оптическа система, позволяваща получаване на панорамни снимки (30х30 см) на нощното небе, с високо пространствено разделяне (мащаб 12.8”/мм) за  пряка фотография на звездни полета,  както и уникален спектрограф от типа COUDE, обезпечаващ висококачествени (фотометрична точност 0.1 % от нивото на звездния континуум) високодисперсни (разрешение до 35 000, гарантиращо позиционна точност 500м/сек) звездни спектри   в относително тесен,  от 100 до 200 Ангстрьома, интервал по дължина на вълната. 
•	50/70-см телескоп система Шмидт за фотографиране на големи области от небето.  
•	60-см телескоп огледален Zeiss телескоп система Касегрен с едноканален фотометър 
•	15-см Лио-коронограф с Нα филтър за изучаване динамиката на слънчевата корона. Този уред, единствен по рода си на Балканите, е изцяло проектиран и изработен в България с финансовата подкрепа на НФНИ към МОН.                      
•	6 CCD камери с различни размери на чипа, включително VersArray1300, Photometrics AT200, FLI09000.
•	двуканален фокален редуктор за астрофизически изследвания на тела от слънчевата система - дарение от Макс-Планк-Института по Аерономия по договор за съвместна научно-техническа работа през 2004 година. Използването на този инструмент с 2-м рефлектор на НАО Рожен в последните 4 години позволи прилагането на нови методи и доведе до повишаване на ефективността на астрономическите наблюдения. 
•	Сканиращ микроденситеметър MDM6 и скенер EPSON 10000XL. С помощта на тези уреди изключително богатия архив от фотографски плаки (над 10 000 ) наличен в НАО ще стане достъпен за международната астрономическа общност като част от Европейската Виртуална Обсеррватория. 
•	Вътрешно-обсерваторска оптична компютърна мрежа включваща над 30 работни станции и мрежов сървър, плюс безжична интернет връзка 
•	Семинарна зала с 60 места  и мулти-медия.
•	Метеорологична площадка  и сеизмографска станция  
•	Сграден фонд с хотелска част (75  легла) и 12 работни офиса
•	добре оборудвана електронна лаборатория, както и с механична работилница за ремонтна и развойна дейности.

Б. Изследователска,  наблюдателна и публикационна дейност 
Предметът на дейност на ИА включва фундаментални научни изследвания в областта на астрономията и астрофизиката, провеждани в  седем основни направления: Слънце,  Слънчева система,  Нестационарни звезди, Химически пекулярни звезди, Звездни атмосфери и обвивки, Звездни купове и Галактики. Годишно се публикуват около 70 статии, главно в реномирани европейски (Astronomy & Astrophysics, MNRAS, ApSS) и американски (AJ, ApJ, Icarus, Minor Planet Circular, Astronomical Telegram, PASP) астрономически  списания, както и в издания на международни конференции. В своите изследвания ИА си партнира с над 100 сходни институции по целия свят от САЩ, Канада, Великобритания,  Германия, Италия, Естония,  Русия, Франция, Гърция, Белгия,  Унгария , Румъния, Япония, Украйна, Сърбия, Полша и др.

•	Текущи и по-значими проекти разработвани в ИА през последните няколко  години:
Значителна част от изследванията в ИА се реализират на база проектно финансиране по линия  на
1.	международни институции като UNESCO и NATO
2.	двустранни спогодби на БАН (а) със сродни институции в Австрия, Македония, Полша, Румъния, Русия, Словакия, Украйна, Унгария, Финландия,  Чехия както и  с  научни фондации като CNRS (Франция), RS (Великобритания),  DFG (Германия),  NFWO (Белгия)  и др.  
3.	междуправителствени спогодби и
4.	Фонд “Научни Изследвания” към МОН.   

През 2007 г. в ИА,	 БАН е работено по 44 научни проекта, от които 5 финансирани по т.4, 20 по т.2 и 3, 1 по т.1, а останалите са вътрешно-инститтутски проекти. Списък на текущите и по-значимите проекти е даден в Приложение 1.           

За почти 30 годишното си съществуване НАО-Рожен се утвърди като световно признат източник на уникални астрономически данни.  На базата на тези данни са публикувани  над 1000 научни изследвания  преимуществено в авторитетни международни астрономически издания в Европа (A&A, MNRAS) и САЩ (ApJ, AJ, Icarus, MPC).  Акумулираният импакт фактор на тези публикации със сигурност надхвърля 1000, а забелязяните цитати са над 5000.  

Български учени са участвали с наземни наблюдения в редица международни кампании за изследване на:
(а) малки тела в Слънчевата система (INAS, IHW, 4179 Toutatis и 1620 Geographos);
(б) променливост и структура на звездния вятър от горещи ярки звезди (P Cygni, Alpha Cam, HD199478);
(в) пулсации в звездните ядра (HD 199478)
(г) фината структура на избухванията и избухващата активност  при  звезди- джуджета и гиганти с магнитна активност (EV Lac, AD Leo, V390 Aur, OP And)

В.  Образователна и квалификационна дейност 
НАО-Рожен е първостепеннен фактор за квалификация и професионално израстване на българските астрономи.  Защитени са над над 100 магистърски дипломни работи и над 40  дисертации, от които 6 в чужбина, ползващи напълно или частично наблюдателни данни, получени с наличната в обсерваторията апаратура. Провеждат се студентски практикуми на астрономи-специализанти от Катедра астрономия (КА) на СУ ”Св. Климент Охридски” и КА на ШУ ”Епископ Константин Преславски”. Утвърди се практиката за провеждане на ежегодни демонстрационни лекции пред студенти от Американския университет в Благоевград и Университета по строителство, архитектура и геодезия  - гр. София, които изучават астрономия.  През 2007 г. бе организирана и проведена първата за юго-източна Европа практическа школа по спектроскопия за докторанти  и млади учени,  финансирана по линия на UNESCO-BRESCE, с лектори от ИА и поканени доклади от OPTICON.  Практики на студенти от СУ, както и лагер-школи за любители-астрономи от Астрономическа Асоциация – гр. София се провеждат и в АОБ. През 2003 г. в АОБ беше проведена и международна регионална школа за млади специалисти, студенти и докторанти на тема: “Фотометрия с малки телескопи”.

Г. Електронен архив
Акция 283 от европейската програма за координация на научните и технологични изследвания - COST “Computational and Information Infrastructure in the Astronomical DataGrid”, стартира официално в края на 2001 г. и продължи до м. ноември 2005 г. Тематиката, застъпена в акция 283,  се развива в изграждания Център за небесни архивни данни – София  (http://www.skyarchive.org/SSADC). Създаваната у нас световна база от данни за широкоъгълни фотографични астрономически наблюдения (БДШФАН http://www.skyarchive.org ) в тясно сътрудничество с европейските астрономически институти, по същество представлява уникален портал за достъп до исторически   фотографични астрономически наблюдения, получени през последните 130 години. БДШФАН се състои от:  (1) Каталог на широкоъгълните архиви от плаки,  включващ 414 архива с общо 2 192 000 плаки и (2) Каталог на 470 841 широкоъгълни плаки от 106 архива. Една версия на БДШФАН е достъпна on-line чрез VizieR браузъра в Центъра за звездни данни в Страсбург на адрес http://vizier.u-strasbg.fr/cats/V.htx (catalogue number VI/90) от 1997 г. По-пълна и осъвременена версия на БДШФАН е достъпна на адрес http://www.skyarchive.org от 2001

Д. Популяризаторска дейност  
В АОБ и НАО-Рожен се развива и активна образователна и популяризаторска дейност. От 2006 в НАО-Рожен е  изграден посетителски център с 18-см телескоп за демонстрационни наблюдения, лекционна зала и музейна сбирка.  Интересът към астрономията е традиционно висок:  няколко хиляди души всяка година посещават обекта с надеждата да се докоснат до тайните на Вселената.
По настоящем в страната има 11 народни обсерватории и планетариуми, най-големите от които са във Варна, Смолян, Кърджали и Стара Загора. Развиваната от тези обсерватории образователна и популяризаторска дейност сред младите хора и любителите на астрономията представлява онази «хранителна среда», от която в бъдеще израстват новите поколения български астрономи. Взаимодействието на ИА с народните обсерватории и планетариуми е многостранно, то включва както участие на професионални астрономи като ръководители на младежки астрономически колективи, изявите им като лектори и експерти-оценители, а така също – оказване на съществена помощ при организирането и провеждането на летни наблюдателни школи по астрономия. По този естествен начин става не само предаването на специфичния професионален дух, опит и знания, но се подържа в същото време и интереса на младите хора към естествените науки като цяло.
   
Е. Издателска дейност.  ИА  издава  
•	„Астрономически календар“- ежегодник,  последното издание (за 2008 г.) е 54 поред.
•	„Bulgarian Astronomical Jurnal“ приемник на „Astrophysical Investigation“
•	С решение на Борда на Директорите на Европейския журнал Astronomy and Astrophysics,  от 2009 г. България става 24 страна член  на Борда,  издаващи това престижно европейско списание.

Ж. ИА има съществени постижения в изследването физиката на звездите, звездни купове, малки тела от Слънчевата система и др. По-значителните  научни резултати са представени в Приложение 2.

4. Описание на работната програма
Независимо от едновековните традиции в обучението и подготовката на квалифицирани кадри и постигнатите в наши дни успехи в областта на научните изследвания,  наблюдателната, образователно-квалификационната и популяризаторската дейност, Астрономията в България изпитва сериозни затруднения да задържи  добрите си специалисти у дома, най-вече поради липсата на средства за модернизиране и разширяване на наблюдателната апаратура. Макар и признат лидер, особено в областта на звездната спектроскопия за региона, НАО-Рожен все още не може да заеме полагащото му се място в Европейското семейство на астрономическите обсерватории, оставайки по разбираеми причини извън обсега на големите европейски астрономически инициативи и структури  като  OPTICON, NEON, ESO. Наистина, подобно на други източно-европейски държави България полага големи усилия да стимулира икономиката си и да реформира и модернизира създадените в тоталитарно време  научни структури. Осигурените от Правителството средства за наука обаче са крайно недостатъчни,  поради което  страната ни среща реални трудности  в процеса на  интегриране в  Европейското Научно Пространство.
                                                            
На фона на големите инфраструктурни проекти от типа на Е-ELT, с размери на апертурата 42м,    телескопите с малък и среден размер (SMT),  като 2м в НАО, на пръв поглед изглеждат  незначителни и дори ненужни. Опитът обаче показва, че ако са снабдени с подходяща наблюдателна апаратура, тези телескопи  са  перфектни инструменти за реализирането на определен кръг дейности като например:
•	Звездни обзори в оптически и инфрачервени лъчи от типа на VISTA.
•	Работа в мрежи за осигуряване на данни по дългосрочни проекти изискващи добро  покритие по време, например изследване на звездни  пулсации,  на всякакъв тип двойни системи,  на ефекти на променливост и структури в звезден вятър,  активни звезди от късен спектрален клас, екзопланетни изследвания и т.н.
•	Подкрепа на мисии за изследване на космоса като GRB, Corot и GAIA.
•	Обучение и квалификация  на студенти, млади астрономи и докторанти.

Осъзнавайки този факт европейската астрономическа общност, представена чрез ASTRONET, взе решение за изработване на стратегически план за по-ефективно използване на телескопите с размер на огледалото от 2 до 4 м. Подобна инициатива  е била издигната преди време  в САЩ в резултат на което бива  създадена   Националната Астрономическа Обсерватория за Оптически наблюдения (NOAO). 

Мотивирани от изложеното по-горе, астрономите в България - университетски преподаватели и академични изследователи, се обединихме около идеята с общи усилия и на базата на съществуващите традиции и постижения да превърнем НАО-Рожен в Българския Астро-Център за върхови постижения (BG Astro-CE), с ключова роля в процеса на развитие и сближаване на българската астрономическа наука  с целите на Европейската Научна Програма и на Европейското Изследователско Пространство. Стартирането на тази инициатива в навечерието на Международната Година на Астрономията - 2009 е събитие със знаково значение за бъдещето на Астрономията в България.

Ключов момент в реализирането на тази амбициозна задача е модернизирането на наблюдателната апаратура в НАО. Първа стъпка в тази посока (виж т. 5) е преалуминизацията на  огледалото на 2м телескоп. Този проект се финансира от  БАН, като реализацията му ще приключи в края на това лято. Втората стъпка е свързана с подмяната на управляващата електроника на 2м телескоп и включването в експлоатация на  ешеле спектрограф за 2м телескоп и CCD камера за 50/70 см Шмидт телескоп, чието финансиране е обект на настоящия проект. Основният ефект от реализирането  на тези два етапа е обогатяване на научната тематика чрез включване на нови задачи, на нови методи на обработка и анализ, което ще създаде една по-ширака база за сътрудничество със сходни институции в региона и Европа.  

4.1 Научни задачи
Към традиционите за българската астрономия научни задачи, покриващи основните направления  Слънце,  Слънчева система,  Нестационарни звезди, Химически пекулярни звезди, Звездни атмосфери и обвивки, Звездни купове и Галактики ще бъдат добавени и нови такива, свързани най-вече с новите възможности предоставени от планираната модернизация на наблюдателната техника в НАО. Списък на по- съществените теми е даден по-долу.

•	“Количествена спектроскопия на горещи масивни звезди” 
	Еволюцията на Вселената от първите мигови след Големия взрив до наши дни е фундаментална тема в съвременната астрофизика. Основните мотори на  тази еволюция са звездите с маса над 10 слънчеви маси, наричани още масивни звезди. Масивните звезди играят ключова роля в широк кръг явления и процеси. В частност, първото поколение масивни звезди може би са отговорни за повторната йонизация на ранната Вселена. В близкия до нас Космос масивните звезди  осигуряват по-голямата част от металите. На по-далечни разстояния   те доминират  UV лъчение от младите галактики. Твърде възможно е гама източниците също да са масивни звезди. Всичко това показва че нашето разбиране  за Вселената като цяло е тясно свързано с познанието ни за масивните звезди. Количествената спектроскопия (КС) е най-мощното средство за изследване на физическите процеси в звездите. Основната цел на КС е на базата на атмосферни модели създадени с помощта на съвременни програми да се възпроизведе наблюдавания спектър на звездите  и по този начин да се определят основните им  параметри.  Прилагането на метода на КС изисква (1) наличието на спектри с добро спектрално разрешение покриващи голям интервал по дължина на вълната и (2) специални  програми базиращи се на колкото е възможно по-реално  описание на физическите процеси.в изследваните обекти. 
	Нашата цел е на базата на оптически спектри получени с ешеле спектрографа към 2м телескоп  и с помощта на програмата FASTWIND,  коята пресмата атмосферни модели на горещи звезди отчитайки ефектите на нелокално-термодинамично равновесие, на звезден вятър и блокиране и бланкетиране на лъчението в UV да се определят звездните параметри и параметрите на вятъра на голям брой ОВ звезди.
Получените данни ще бъдат използвани за  изследване на актуални въпроси, касаещи физиката на вятъра от тези звезди като например, структуриран вятър, ефекти на въртене и на звездни пулсации, влияние на магнитни полета и др.  Получените  резултати ще бъдат сравнени с теоретичните предсказания на стандартната теория на лъчево-ускоряван вятър с цел (1) fпределяне границите на приложение на последната   и (2) по-нататъшно осъвършенстване на програмата FASTWIND .  
ИЗПЪЛНИТЕЛИ България (ИА-БАН, СУ),  Германия (LMU, University Observatory Munich),   Италия (Catania Observatory), Великобритания (University Coleage  London)   
•	“Пренос на вещество и лъчение в звездните атмосфери. Химическа еволюция на Галактиката.”  
Звездите от спектрални класове от В до F предлагат уникални възможности да се изучат подробно такива изключително важни от гледна точка на съвременната астрофизика явления и процеси като преноса на вещество и излъчване в звездните атмосфери, звездния магнетизъм, приливните взаимодействия, околоосното въртене и конвекцията. Действието на всички тези процеси и явления се проявява най-отчетливо в наблюдавания от нас химически състав на звездните атмосфери.   Изучаването на процесите на пренос на вещество и лъчение в звездните атмосфери, а така също и на съпътстващите ги физически явления става на базата на спектри с високо спектрално разрешение, което може пълноценно да се реализира  с използване на ешеле-спектрографи. За анализ на съдържанието на химическите елементи в звездните атмосфери се използва прецизния съвременен метод на синтетичните спектри. На базата на стандартни LTE-модели на атмосферата и зададени атмосферни параметри се пресмятат тъй наречените синтетични спектри, а сравняването им с наблюдаваните спектри позволява много точно определяне на съдържанието на определени химически елементи в звездните атмосфери. Изследването на химическия състав на звездите представлява и един естествен начин да се отговори на въпроса за химическата еволюция на нашата Галактика. Определянето на честотата на поява на химически пекулярни звезди в разсеяни звездни купове с различна възраст  и на различно разстояние до центъра на Галактиката посредством съвременна средноивична CCD-фотометрия налага, обаче, много по-сериозни изисквания както към високото спектрално разрешение на използвания спектрален материал, а така също и към позиционирането и воденето на използвания телескоп. 
ИЗПЪЛНИТЕЛИ: България (ИА-БАН), Словакия (Астрономически Институт-Татранска Ломница) 

•	“Взаимодействащи двойни системи” 
Изследването на взаимодействащи двойни звезди от една страна  дава възможност за получаване на основните параметри на звездите и намиране на фундаментални астрофизически зависимости, а от друга – за изучаване на процесите на загуба на маса, обмен на маса между компонентите на системата, акреция, и механизмите на еруптивна активност. В тематиката на Института по астрономия са включени взаимодействащи двойни, съдържащи компактен обект, като класически нови, катаклизмични звезди, симбиотични звезди, рентгенови двойни, двойни, чиито по – масивен компонент е В звезда, както и някои екзотични обекти, които все още не са включени в съвременните класификационни схеми. В класическите нови, катаклизмичните и симбиотичните звезди в резултат на акрецията на компактния обект протичат процеси на нагряване и ерупции, наблюдаващи се  като оптически избухвания и характеризиращи се в редица случаи с интензивно изхвърляне на маса. Процесите на нагряване и изхвърляне на маса са свързани с изменение на болометричната светимост и преразпределение на енергията на избухващия обект и поради това имат изразено фотометрично проявление. Процесите на акреция и изхвърляне на маса имат и спектрални проявления, водещи до възникване на сложни профили на линиите. За изследване на еруптивната активност са необходими: 
a)	спектрални наблюдения с високо разрешение в големи  области по дължина на вълната, за което е нужен ешеле спектрограф. Получените данни позволяват използването на нова методика за обработка и анализ.  
b)	многоцветна фотометрия за намиране разпределението на енергията в континуума и получаване на някои основни параметри на компонентите на системата  
            ИЗПЪЛНИТЕЛИ: ИА, БАН, България, ИА, РАН, Русия

•	Изследване на слабоизучени и нови затъмнително-двойни звезди с осцилиращи компоненти /оЕА/” 
оЕА звездите са бившите първични компоненти на полуразделени затъмнителни двойни системи, които са претърпели обмен на маса и формират нов клас пулсатори близо до Главната последователност. Техните уникални особености се дължат на акрецията на маса от атмосферата на пулсиращата звезда, което променя масата, радиуса, плътността и еволюцията на оЕА звездата. Въпреки че оЕА звездите показват пулсации от тип δ Sct , историята на тяхната еволюция е напълно различна, поради което тези звезди са ново предизвикателство за съвременните теоретични модели. Досега са известни ~20 такива системи и много малко от тях са добре изучени. Нашата цел е да се търсят осцилации от тип δ Sct  сред извадка от слабоизучени и новооткрити затъмнителни променливи звезди, с последващи фотометрични и спектрални наблюдения с високо разрешение върху голям интервал по дължина на вълната  /ешеле спектри/. 
ИЗПЪЛНИТЕЛИ: ИА, БАН, България,  Кралска Астрономическа Обсерватория, Белгия

•	“Активност при звезди от късен спектрален клас” 
Активността при звезди от късен спектрален клас е свързана с наличието на области със силни магнитни полета на повърхността им. Тези полета се генерират в техните недра от звездното динамо, за действието на което са съществени конвекцията и диференциалното въртене. Съществен поглед върху еволюцията на магнитната активност и върху различни от слънчевото динамо-механизми за нейното възникване дава изучаването на единичните късни гиганти. По време на тази еволюционна фаза се формира дълбока конвективна зона при звездите с малка и средна маса и е възможно действието на  динамо-механизъм. В зависимост от особеностите на конвективната зона, типа динамо може да е различен от този при Слънцето. Също така, конвективната зона може да взаимодейства с крупномащабни остатъчни магнитни полета, каквито имат проеволюиралите от Ap звезди късни гиганти. Понастоящем са открити редица G-К-M единични гиганти, които показват класически симптоми на магнитна активност. Наскоро със спектрополариметъра NARVAL  на обсерваторията Pic du Midi във Франция за пръв път на един от тези гиганти беше регистрирано магнитно поле, генерирано от динамо-механизъм. По-нататъшните изследвания биха дали отговор на съществени въпроси: Каква част от късните гиганти са активни? Какъв тип динамо  действа при тези звезди? Играе ли роля химическия състав за магнитната им активност? Дали някои от тях произлизат от Ap звезди на главната последователност? Какъв е мащаба и особеностите на наблюдаваната активност  на асимптотичния клон на гигантите?
За да се проведе това изследване са необходими систематични спектрални и фотометрични изследвания, изследване на лъчевите скорости и определяне на Vsini – проекцията на скоростта на въртене по лъча на зрение. Определяне на химическите обилия би допринесло съществено за доуточняване на еволюционния стадий на тези звезди. 2м телескоп в НАО-Рожен, оборудван с модерен ешеле спектрограф би бил много ефективен за такъв тип изследване, поради широкия си спектрален диапазон и високото си разрешение. Последното би позволило и прилагането на техниката Doppler Imaging  при гиганти с по-бързо въртене. Установени са вече сътрудничества със специалисти от различни области от Франция, Гърция, Украйна и др. за ефективна работа по темата.
ИЗПЪЛНИТЕЛИ: :  ИА, БАН, България, CNRS, Франция, ГАО на НАНУ, Украйна, Университет на Виена, Австрия, Солунски университет, Гърция

•	Екзопланетни системи  
Едно от върховите постижения на съвременната астрономия е откриването и изследването на планетни системи около други звезди. Броят на известните до момента планетни системи, освен нашата,
 е повече от 260, като за около 100 от тях има и спектрални наблюдения. Все по-ясно се очертават общите за тези системи характеристики като например:  ролята на металичността за формирането на гигантски планети; обратната зависимост между масата на планетите и големината на тяхната орбита и др. Два са принципните методи за наблюдения на други планетни системи. Единият се основава на намаление на блясъка на звездата в резултат на „засенчване” при преминаването на планета пред нея (т.н. транзитен метод) и предполага получаване на директни изображения на звездата, другият се основава на спектрални наблюдения, които могат да дадат редица характеристики на звездата зависещи от наличието на планетна система около нея – лъчева скорост, металичност и прочие. 
Българската астрономия изостава силно от изследването на този астрономически феномен. И ако транзитния метод може да се прилага в една или друга степен с наличната наблюдателна апаратура в Националната астрономическа обсерватория (което вече е и правено), то спектралните наблюдения на подобни обекти в настоящия момент са напълно извън нашите възможности. Включването на българската астрономия в изследването на други планетни системи е една актуална задача и е неразривно свързана със създаването и развитието на BG Astro-CE. Тази важна задача, ние се надяваме да реализираме с помощта на един нов високо дисперсен спектрограф от типа на FEROS, който вече е показал своите възможности в тази посока с инструменти от класа на 2-м телескоп на НАО. 
ИЗПЪЛНИТЕЛИ: ИА, БАН, Софийски университет  и  Шуменски университет

•	Астросеизмология - нерадиални звездни пулсации
 Една от главните цели на астросеизмологичните изследвания е да усъвършенствува нашето знание за строежа на звездите чрез сравняване на теоретичните  модели и наблюденията.  Нещо повече, астросеизмологията е може бе нашият единствен инструмент, който ни позволява “да надникнем” дълбоко в звездните недра и по този начин на хвърлим повече светлина върху звездната еволюция. Същественият прогрес в астросеизмологията постигнат през последните десетилетия се основава на измерванията на честотите на нормалните пулсационни моди. Ако различен брой моди могат да бъдат наблюдавани и разпознати като такива, то тогава ще бъде възможно да бъдат отъждествени различните физически ефекти отговорни за тях, а от там, като следствие, да се разкрият и процесите, които управляват пулсациите. Най-голямата пречка при провеждането на успешни астросеизмологични изследвания е отсъствието на отъждествени пулсационни моди. Тази задача може да бъде решена чрез комбиниране на 
•	Спектрални наблюдения с високо разрешение покриващи  голям диапазон по дължина на вълната, за да се обезпечи отъждествяване на модите посредством изучаване на промените в профилите на линиите и на спектралните моменти с
•	многоцветна фотометрия за получаване на допълнителна информация за характера на модите и
•	сравняване на моделните пресмятания с наблюденията, като по този начин се поставят ясни физически ограничения върху важни физически процеси и явления в недрата на звездите, такива като конвекцията и диференциалното въртене.
•	Докато последните две условия не представляват проблем за нашия екип от специалисти, изискването за спектри покриващи голям спектрален диапазон може единствено до бъде решено чрез   закупуване и пускане в експлоатация на ешеле-спектрограф към 2м телескоп в НАО.
ИЗПЪЛНИТЕЛИ: ИА, БАН, България, Университет на Виена, Австрия

•	Фотометрични, спектрални и поляриметрични изследвания на телата от Слънчевата система (обекти от главния пръстен, Троянци, транс-Нептунови обекти и  комети). 
Изучаването на физическите и ротационни характеристики на различните типове малки тела води до разкриване на генетични връзки между тях, което ще допринесе за проследяване на процесите на зараждането и еволюцията на нашата планетна система, както и на структурните образувания в нея. Наблюденията ще се провеждат на 3-те телескопа в НАО-Рожен, като за кометни изследвания ще бъде използван 2м телескоп, който за сега е единствения наличен инструмент обезпечен с  необходимата специалицирана апаратура като фокален редуктор, филтри за кометни емисии, интерферометъра Фабри-Перо и Гризма  за получаване на кометни спектри с ниска разделителна способност. При комплектоване с подходящи филтри другите телескопи също могат да се използват за наблюдения на комети. Програмата включва и наземни наблюдения на обекти, предмет на космически “in situ” измервания, което позволява по-цялостно изучаване на природата на изследвания тела.
 Изучаване на ротационните характеристики на астероиди, с цел изясняване на структурата на астероидния пръстен, като наличието в него на фамилии – обекти с общ произход. То е от съществена важност за успешно изпълнение на експериментите, които за предвидени за изучаване на малки тела от Космоса като фотографиране, кацане  и вземане на проби, връщане и други. Тъй като става въпрос за изследване на подвижни обекти, високата точност на позициониране и водене на  телескопите е задължително изискване при провеждане на  съответните наблюдения. 
ИЗПЪЛНИТЕЛИ: ИА, БАН, България, Макс-Планк институт за слънчева система, Германия, Обсерватория Безансон, Франция, Астрономически институт- Харков, Украйна

•	Наблюдения на NEOs, и на нефункциониращи останки от изкуствени космически тела или
апаратура, в околоземна орбита. Тези наблюдения ще се извършват предимно с Шмидт телескопа на НАО-Рожен, поради по-голямото му зрително поле.  
Участниците имат дългогодишен опит в търсенето на неизвестни NEOs . Някои от тях са взели участие в първата международна обзорна програма (International Near-Earth Asteroid Survey – INAS) за търсене на NEOs по покана на организатора проф. Е. Хелин от JPL,  Пасадена, САЩ. Открити са няколко десетки малки планети, между които и обект отнесен към  тези  с висока степен на  риск да ударят Земята (на 14 август  2000 година премина на  0.046   АЕ от нас). След откриване и определянето на  екваториалните координати, те се  изпращат в Центъра за малки планети в Кеймбридж, САЩ където се публикуват в Minor Planet Circular (MPC)  и се използват за оптимизиране на орбитите  на обектите и оценка на риска от сблъсък с нашата планета (Jet Propulsion Laboratory - USA, University of Pisa, Dept. of Mathematics – Italy). Изучаването на  NEOs, освен за оценка на риска от сблъсък с нашата планета е важно за бъдещето на човечеството, тъй като те могат да бъдат достигнати с по-малко разходи и са неизчерпаем източник когато ресурсите на нашата планета се изчерпят. 
Изстрелването на космически апарати неминуемо се съпровожда от “замърсяване” на околоземното пространство. Учените оценяват на около 1 812 000 kg.  отпадъците само в Low Earth Orbit (LEO). Останките от космически апарати представляват сериозна опасност за функциониращите в орбита около Земята спътници, за орбиталните космическите станции, а също и за земните жители. Космическите отпадъци допринасят  и за намаляване на озона в земната атмосфера.  При условие, че бъде закупена подходяща CCD камера 50/70 Шмидт телескоп в НАО-Рожен, българската астрономия разполага с квалифицирани и опитни специалисти за включване на BG Astro-CE в мрежата от обсерватории за откриването, проследяването и каталогизирането на такива останки, с което ще се повиши сигурността на функциониращата пилотирана техника в околоземното пространство. 
ИЗПЪЛНИТЕЛИ: ИА, БАН, България, Университет на Скопие, Македония, Руска академия на науките, Русия

•	Спектрални наблюдения на звезди от типа W UMa. 
Контактните звезди от типа W UMa са широко разпространени в нашата Галактика и имат характеристики, подобни на нашето Слънце. Предполага се, че те се формират след постепенна загуба на ъглов момент поради ефектите на приливно взаимодействие и звезден вятър. Но детайлите на тяхното формиране и еволюция остават неизвестни. Изследването на звездите от типа W UMa цели бързо натрупване на статистика за глобалните им параметри, извеждане на емпирични корелации между тях и съответно уточняване на теорията за вътрешния строеж на звездите и на сценария на еволюция на звезди, подобни на нашето Слънце. Тъй като контактните системи от типа W UМa са едни от най-разпространените звезди в околността на Слънцето (приблизително 1 на всеки 80 звезди), както и поради късите им орбитални периоди, те са изключително подходящи за спектрални наблюдения. Поставените цели изискват спектри с висока разделителна способност върху голям интервал от дължини на вълните, каквито могат да се получат с ешеле.   
ИЗПЪЛНИТЕЛИ: Астрономи от Шуменски университет и от Педагогическия университет в Краков, между които има сключен договор за съвместна научно-изследователска дейност. В изпълнението на тази задача ще се включат докторанти и млади учени.

•	Спектрални наблюдения на катаклизмични звезди. 
Това са обекти с ниска светимост (абсолютна звездна величина М=9–10m), поради което могат да се наблюдават само най-близките от тях, на разстояния до 200 рс. Досега са открити над 700 звезди от този тип, което означава, че концентрацията на този тип променливи в Галактиката е доста висока. Катаклизмичните звезди са тесни двойни системи с първична компонента бяло джудже и вторична компонента, изпълнила празнината си на Рош. От вторичната през точка L1 изтича газ, който формира акреционен диск около бялото джудже. Доминантният източник на системата е акреционният диск, чието  на излъчване е за сметка на освободената гравитационна енергия при акрецията на вещество върху бялото джудже и е разпределено във всички спектрални диапазони. Планираме спектрални наблюдения на следните типове катаклизмични звезди: а) звезди от типа U Gem; б) звезди от типа Z Cam; в) звезди от типа SU UМa; г) звезди от типа UX UМa; д) звезди от типа AM Her (поляри). Целите на тези спектрални наблюдения са определяне конфигурациите на различните типове катаклизмични звезди, механизмите на излъчване и генетичните им връзки с други типове звезди. Тези задачи изискват спектри с висока разделителна способност върху голям интервал от дължини на вълните, каквито може да се получат с ешеле. Такива наблюдения ще позволят и използване на нова по-добра методика за обработка и анализ на данните.
ИЗПЪЛНИТЕЛИ: Астрономи от Шуменски университет, от Педагогическия университет в Краков и от Института по астрономия на БАН. Между Шуменски университет и Института по астрономия на БАН има сключен договор за съвместна научно-изследователска и образователна дейност.

4.2   Видове дейности
В бъдещия BG Astro-CE ще се реализират 4 типа дейности:  научно-изследователска, учебно-квалификационна, популяризаторска и архивна.

•	Научно-изследователска дейност
Ще включва провеждането на астрономически наблюдения, обработка и анализ на получените данни,  интерпретация на получените резултати и публикуване. Изследванията ще покриват широк кръг от астрономически процеси и явления  групирани основно в  седем тематични  направления: Слънце,  Слънчева система,  Нестационарни звезди, Химически пекулярни звезди, Звездни атмосфери и обвивки, Звездни купове и Галактики.  С пускане в експлоатация на ешеле спектрографа към 2м телескоп кръга на спектралните задачи ще бъде значително разширен (виж т. 4.1) , с което ще се създаде предпоставка за използването на съвременни методи за обработка и анализ като например 
•	програмата FASTWIND, с помощта на която се пресмятат атмосфери модели и спектри на горещи звезди  отчитащи  ефектите на нелокално-термодинамично равновесие, на блокиране и бланкетиране на лъченито в UV област и ефектите на звезден вятър.
•	Прилагане на техниката Doppler Imaging (DI) за картографиране повърхностните нееднородности (петна) при активни гиганти с бързо въртене.

•	Обучение и квалификация на млади астрономи и докторанти
НАО “Рожен” е най-голямата обсерватория в България. Нашия 2м телескоп заедно с  2.3м телескоп Аристархос в Гърция са най-големите астрономически инструменти в юго-източна Европа. Доколкото наблюдателните бази  в региона, вкл. Аристархос, са ориентирани основно към фотометрични наблюдения, нашия 2м телескоп оборудван с ешелен спектрограф с високо разрешение и покриващ широк спектрален диапазон, ще бъде единствен по рода си не само за България, но и за юго-източна Европа. Този факт, заедно с наличието на изградена школа от специалисти по звездна спектроскопия  у нас дава възможност за обучение на млади учени (студенти, магистранти и докторанти), както от страната така и от целия регион. Ние имаме вече успешни резултати в тази насока, като провеждане на студентски практики в НАО по спектроскопия и фотометрия за студенти от СУ и ШУ. Проведени бяха и две международни школи за млади специалисти и докторанти от региона: “Фотометрия с малки телескопи” през м.юли 2003 г. в АО-Белоградчик (с лектори и от НАО) и “Практическа школа по спектроскопия” през м. октомври 2007 г. в НАО “Рожен”. Последната школа беше финансирана от UNESCO-BRESCE и премина с изключителен успех. Броя на кандидатите беше 2 пъти по-голям от обявените места и участниците бяха избрани след конкурс. Лектори и инструктори бяха български учени, както и Prof. Dennefeld и Prof. Auriere от CNRS, Франция. По препоръка на Prof. Dennefeld, организатор на школите NEON към OPTICON (Optical Infrared Coordination Network for Astronomy, европейската мрежа от елитни обсерватории), НАО “Рожен” беше включен в списъка на асоциираните към OPTICON школи.
 Работата с младите хора е една от основните дейности залегнали в стратегическия план за развитие на бъдещия BG Astro-CЕ.  Нашето желание е чрез модернизиране на наблюдателната и приемна апаратура в НАО да разширим кръга от астрономически задачи, разработвани на основата на оригинални наблюдения и по този начин да направим Астрономията по-привлекателна за младите хора в България и региона. 

•	Популяризаторска дейност
Астрономията е близка и привлекателна за хората от всички възрасти. Този интерес до голяма степен е предопределен поради това, че като наука тя се занимава  с такива глобални и завладяващи човешкото въображение въпроси като тези за  “живота, Вселената и всичко останало” както и поради  факта, че много от данните получени по време на астрономическите  наблюдения могат да се представят под формата на завладяващи с красота си електронни изображения и постери. Ние, астрономите разбира се си даваме сметка за магнетизма присъщ на науката с която се занимаваме, както и за това че сме длъжници на обществото, защото инфраструктурите изградени и използвани от нас за нашите научни изследвания в крайна сметка са финансирани от това общество. Поради тази причина всяка астрономическа обсерватория по света, особено онези разположени на по-достъпни места, отделя значителен финансов и човешки ресурс за организиране и провеждане на активна популяризаторска дейност. Опирайки се на натрупания до момента опит и утвърдени добри практики BG Astro-CE ще продължи да развива и обогатява тази дейност.  В допълнение към наличния в НАО посетителски център за нощни наблюдения планираме да създадем звезден център, “STELARIUM”, състоящ се от музейна сбирка маркираща развитието на изчислителна техника използвана в НАО плюс атрактивни видео материали и демонстрационни модели на астрономически явления. В допълнение и в духа на инициативите подети по повод на Международната година на Астрономията ще организираме постоянна изложба от постери представящи най-красивите изображения получени с космическите телескопи  на темата “From Earth to the Universe”.  
•	Електронна инфраструктура 
Необходимостта от създаването на електронни инфраструктури, където да се съхраняват  бази данни достъпни за използване от по-широк кръг потребители лежи в основата на идеята за Виртуална обсерватория . Развитието на ВО се координира от International Virtual Observatory Alliance (IVOA http://www.ivoa.net), сформиран през юни 2002. 
•	В рамките на BG Astro-CE ще продължи работата по проекта БДШФАН. Планира се (1) съществено разширяване на Базата от данни за широкоъгълни фотографични астрономически наблюдения – достигане на 50% пълнота, (2) осъществяването на достъп до базата чрез Интернет с разширени възможности за търсене и извличане на данните и обезпечаване и стандартизация на “он-лайн” връзката с Европейската и Световната виртуални обсерватории и (3) получаване на нови данни за цикличната активност на хромосферно активни звезди и родствени обекти за продължителен период от време.

•	Българска Виртуална обсерватория 
На базата на опита, получен при изграждането на БДШФАН се правят постъпки за създаването на Българската виртуална обсерватория (http://www.bgvo.org). Виртуалната обсерватория (ВО) е колекция от взаимосвързани архиви от данни и съответен софтуер, даващи възможност за организиране и управление на астрономически изследователски проекти по Интернет. ВО включва различни центрове за данни, всеки със своята уникална колекция от астрономични данни, софтуер и изчислителни възможности. Привеждането на всички наши наблюдателни данни  към единна система, приета от  Европейската и Международната виртуални обсерватории, организиране на добре работещ сървър за данни и използването на унифицирани астрономични програми за анализ на данните са главните задачи на този проект, обърнат с лице към бъдещето. Търси се финансиране по линия на ФНИ.

4.3.  Очакван ефект и резултати
С превръщането на НАО-Рожен в BG Astro-CE ние целим постигане на дългосрочен осезаем ефект в развитието на Астрономията в България, както и нейното успешно интегриране в Европейските астрономически структури и Европейската научно пространство. Реализирането на този проект ще допринесе за утвърждаване на НАО като водещо научно звено в астрономията и астрофизиката на национално и регионално ниво    
       ИА и НАО и понастоящем играят водеща роля в астрономията на национално ниво.  Съвместното използване на модернизираната апаратура би довело до още по-тесни връзки между ИА, ИКИ и университетите, което би допринесло не само за по-високото ниво на научните изследвания в областта на астрономията в страната като цяло, но и за по-качествено обучение на младите специалисти – студенти и докторанти. 
Заедно с това една модерна обсерватория каквато би била НАО-Рожен е голям притегателен център за специалистите от региона. От 2000 г. с меморандум, подписан в АО-Белоградчик е установено Балканско сътрудничество  със съседните страни и има суб-регионален комитет (SREAC) към  EAS, с представители от различните държави, които служи като борд и определя инициативите и активностите по сътрудничеството. В рамките на това сътрудничество НАО беше финансирана по 2 регионални проекта с UNESCO-ROSTE  и UNESCO-BRESCE за апаратура на сума над 60 000 евро. Работата по общи теми даде добри резултати, отразени в отчетните доклади приети положително от UNESCO. Модернизацията на апаратурата в НАО заедно с наличието на специалисти, работещи на европейско ниво би издигнала още повече престижа на обсерваторията като водеща в областта на спектралните изследвания в региона. Българските астрономи ще бъдат търсени партньори и ще се създадат предпоставки за още по-тясно коопериране на регионално ниво.

•	Ще създаде  предпоставка за интердисциплинарни изследвания и контакти 
Като фундаментална наука Астрономията в най-висока степен обладава интердисциплинарни качества, както по посока на използване на най-съвременни технологии така и в посока на даване на информация за отделни клонове на физиката. Превръщането на НАО-Рожен в Българския  Астро-Център за върхови научни постижения  с висока концентрация на различен тип светоприемна апаратура снабдена  с електронни детектори, със съвременна научна инфраструктура   и добре организирана електронен архив наблюдателни данни  ще създаде необходимостта от адекватно обслужване и бъдещи разработки в областта на: 
•	опто-механиката – изработване и поддръжка на оптични елементи (лещи, огледала), създаване и тестване на технологии за покритие на оптични повърхности, включително и създаване на нови установки за възстановяване на покритието на телескопните огледала с различни размери;
•	Създаване и тестване на съвременна светоприемна апаратура. Астрономията е силно зависима от развитието на светоприемниците. Създаването на мозайки от такива приемници повишава ефективността на работа на наблюдателната апаратура и представлява сериозно предизвикателство за родната индустрия.
•	Внедряване на информационни технологии, изграждане и поддръжка на база данни. Получаването на наблюдателен астрономически материал не е самоцел. След обработката и анализа на тази информация тя трябва надлежно да се съхрани за ползване и от други потребители в страната и чужбина, както и за бъдещите изследователи. Освен това е необходимо да се създадат условия за бърз обмен на наблюдателния материал между различни потребители в реално време. 
•	Автоматизиране и роботизиране на телескопите. Това е една безспорна световна тенденция за класа телескопи, с които разполагаме. Автоматизацията на телескопите спестява значителен ресурс (човешки и финансов) за изпълнение на тежките по своя характер астрономически наблюдения. В това ние виждаме още едно поле за развитие на отделни предприятия в българската електронна и електро-механична промишленост.

•	Ще създаде предпоставка за  трайно междуинституционално сътрудничество 
Така както е замислен BG Astro-CE не може да бъде реализиран в изолация. Всички университети, научните и други организации в България имащи отношение към  Астрономията  са наши потенциални партньори.

•	Ще даде възможност за по-широк достъп до наблюдателната техника и научното оборудване. Цялата научната инфраструктура на BG Astro-CE ще бъде достъпна за ползване от външни потребители  по линия на съвместни проекти, общи наблюдателни програми,  ежегодни школи за студенти и докторанти с практическа насоченост и др. 

•	Ще помогне да разширим и заздравим нашите контакти със сходни институции в Европа. Модернизирането на 2м телескопа и наблюдателната апаратура в НАО  ще разшири възможностите ни за сътрудничество, правейки ни конкурентноспособен и желан партнъор в областта на астрономическите изследвания и обучението и квалификацията на кадри. 

•	Ще създаде предпоставка за нови работни места 
Развитието на НАО Рожен като център за върхови научни постижения има и своите социални измерения. Основните задачи, които искаме да решим в настоящия проект е извършване на модернизация на управлението на 2м телескоп на НАО, снабдяването му с модерна светоприемна апаратура (ешеле спектрограф), както и оборудване с нови светоприемници на други телескопи. 
•	Първоначалната подмяна на електрониката е един процес, който ще се развива в переспектива. Поддръжката на новата схема и нейното  развитие е процес, който изисква разширяване на инженерно-техническия персонал т.е. създаване на нови работни места, както и предпоставки за включване на този персонал в инженерни проекти и като така възможност за подобряване на доходите. 
•	Ешеле спектрографът е висококачествен уникален оптически уред, който иска специална компетенция за неговото изграждане, пускане в експлоатация и последващото му обслужване. Практиката на други обсерватории, снабдили се с такъв инструмент ясно показва, че в този процес се създават условия за обучение и квалифициране на опто-механик и млади астрономи в чуждестранни обсерватории, с гарантирано развитие на тази им дейност в дисертационни трудове. 
•	Наличието на така модернизиран астрономически комплекс без съмнение създава необходимите условия за провеждане на регулярни школи за обучение в НАО Рожен не само с местно, но и международно участие, което е предпоставка за усвояване на съответните фондове за финансиране на науката. Логистиката на подобни мероприятия ще стимулира процеса на подобряване на битовите условия в НАО и възможност за допълнително възнаграждение на помощно-обслужващия персонал, който в момента е в групата на най-ниските заплати в България. 
Така се оформят няколко социални аспекта, които ние виждаме като пряк резултат от развитието на Центъра за върхови научни постижения – създаване на нови работни места в широк социален спектър, създаване на условия за допълнително заплащане на персонала и условия за запазване на млади кадри в страната с перспективи за тяхното развитие. 

4.4. Обосновка за закупуване на научно оборудване
Доколкото Астрономията е наблюдателна наука,  превръщането на НАО в Българския Астро-ЦВП до голяма степен е в пряка зависимост от (a) качеството на наблюдателния материал, получаван с наличните телескопи  и (b) от кръга задачи, които могат да бъдат   решавани с помощта на получените наблюдения.

•	Подмяна на електрониката на 2м телескоп
Преобладаващата част от научната продукция на ИА с НАО и на астрономите в България е базирана на наблюдения, получени с 2-метровия телескоп на Националната Астрономическа Обсерватория. Двуметровият телескоп е уникално съоръжение, сложен комплекс от оптика, механика, електронна система за управление (СУ), помощни инструменти и специализирани детектори. Въпреки че телескопът е въведен в експлоатация преди около 30 години, неговата механика е в отлично състояние, а оптиката подлежи на периодично обновяване. Слабото място на телескопа е неговата СУ. Честите аварийни ситуации водят до снижаване ефективността на наблюдателния процес, а понякога дори до тотална невъзможност за изпълнение на наблюдателни проекти. Необходима е спешна подмяна на старата (~30 годишна) управляваща електроника с нова система за управление, която да отговаря на няколко изисквания:
•	Висока точност на насочване на телескопа По времето когато телескопът регистрираше поле от 1° на фотоплаки, средно-квадратичната точност на насочване на телескопа от RMS~10” бе повече от достатъчна. При мащаб от 12.8 “/мм в Ричи-Кретиен фокусa това дава грешка от <1 мм, пренебрежимо малка в сравнение с диаметъра на полето – 300 мм. Новите възли за захранване на ешеле-спектрограф или на съществуващия куде-спектрограф направо от полето в RC-фокуса чрез оптически влакна с диаметър около 0.1 мм изискват десетократно по-добра точност на насочване, т.е., RMS~1-2” (тази средноквадратична грешка означава, че поне в 66% от случаите трябва да се реализира указаната величина – 1”). Тази стойност днес се счита за стандарт в конструирането на съвременните телескопи от всякакъв ранг. 
•	Стабилно гидиране Освен насочването, електрониката на телескопа трябва да осигурява точно гидиране в рамките на 0.5” за период от не по-малко от 10 минути. Наличната стара система за управление няма тези възможности – необходима е нова компютърна система на управление, отчитаща всички възможни ефекти: огъване на тубуса, моментната атмосферна рефракция, атмосферната дисперсия, и т.н. 
•	Синхронизирано движение на купола и бързо фокусиране. Реализирането на тези функции ще освободи съществен ресурс от време на нощните асистенти, което ще позволи тяхното по-активно участие в изпълнение на наблюдателната програма. Тези функции са крачка към една бъдеща роботизация на телескопа.  
•	Съвременен графичен интерфейс за връзка между потребителя и СУ.  Общуването между новата система за управление и астронома-наблюдател е важна предпоставка за постигане на висока ефективност на наблюдателния процес. Наличието на нагледна информация за състоянието на всички жизненоважни системи и функции на телескопа гарантира бързата реакция на обслужващия персонал, както по време на рутинните наблюдения, така и в критични състояния.
•	Висока надеждност, както за самото съоръжение, така и за обслужващия персонал. Модернизирането на управляващата електроника на 2м телескоп е свързано с по-висока    степен на автоматизация. Автоматизацията  е предпоставка за по-малко намеса на човешкия фактор при управлението на телескопа и до по-малък риск от аварийни ситуации, вкл. такива с пострадали хора.  Също така, една нова апаратура дава рядко дефекти, за разлика от една физически остаряла такава Пре внедряването на ешеле-спектрографа също се очаква висока степен на автоматизация  и по-малко човешка намеса при управлението му.

Разработването на такава система е нестандартна задача, която изисква както инженерни познания в областта на системите за автоматично управление, така и познания за устройството на астрономическите телескопи. Не всяка фирма, занимаваща се с управление на системи е способна да разработи СУ на телескоп. Нашето проучване показа, че през 2007 г. чешката фирма ProjectSoft е подменила СУ на на 2-метровия телескоп на Астрономическия Институт към Академията на науките на Чешката Република. Референциите получени от чешките астрономи за новата СУ са отлични. Специалисти от фирмата ProjectSoft посетиха НАО-Рожен в началото на м. юни 2008 г., представиха разработената от тях нова управляваща електроника и демонстрираха нейните възможности, управлявайки телескопа в Чехия дистанционно. Подробното запознаване с детайлите на реализацията на тази нова СУ показа, че тя отговаря на всички гореизброени изисквания. Голямо предимство на тази система е използването на стандартни промишлени контролери при нейното изпълнение, нещо което гарантира бързина и гъвкавост в процеса на поддръжка. Фирмата ProjectSoft е разработила новата СУ на чешкия 2-м телескоп за 4 месеца, а наблюдателният процес с телескопа е бил спрян само за 3 седмици, времето необходимо за внедряване на системата. Всички опити да бъде намерена друга фирма, която да познава толкова добре 2-м телескоп на НАО-Рожен и да предложи алтернативна оферта за подновяване на неговата система за управление бяха безуспешни. Ето защо във формулярите FNSF-2009 и  FNSF-2010 е представена  само 
офертата на фирмата ProjectSoft.
 
•	Закупуване на Ешеле спектрограф
Оптическата спектроскопия с високо разрешение се явява основен инструмент  за изследване  на широк кръг астрофизически явления. Получените чрез нея резултати играят съществена роля при тестване приложимостта на звездните/атмосферни моделите, базирани на данни от други спектрални области – радиообластта, ултравиолетовата и рентгеновата области. Куде спектрографът  на 2м телескоп в НАО Рожен позволява получаването на висококачествени оптични спектри на относително ярки звезди – до около 11 звездна величина. Наличието на този спектрограф е основен фактор ИА с НАО да заема водещо място на Балканите и в Юго – Източна Европа по изследвания в областта на оптическата звездна спектроскопия. Независимо от очевидните си достойнства обаче куде спектрографите имат и два съществени недостатъка, които силно ограничават кръга на научните задачи разрешими с получаваните чрез тях данни. Първо, с тези инструменти   се наблюдава твърде ограничена област по дължина на вълната (100 до 200 Ангстръома), където в много от случаите се детектира една единствена линия и второ,  с куде спектрографите не могат да се  провеждат  изследвания  изискващи абсолютна спектрофотометрия.  Тези слабости са отстранени при конструирането на  ешеле спектрографите от типа на FEROS, които при използването на ССД приемник  от един и същи тип осигуряват възможност за получаване на оптични спектри с по-високо спектрално разрешение, върху по-голям интервал по дължина на вълната за звезди с 1 до 1.5 звездни величини по-слаби. В допълнение, ешеле спектрографите предоставят възможност за калибриране на спектъра по интензивност в абсолютни единици за енергетичен поток, т.е. провеждане на абсолютна спектрофотометрия. Това е изключително важно при изследването на всички обекти с емисионни линии, които показват променливост както на линиите, така и на континуума. От казаното до тук е ясно, че наблюдателните възможности на 2м телескоп в НАО ще нарастнат многократно с внедряване на ешеле спектрограф. В частност  това ще доведе до
o	многократно,  20 до 30 пъти, увеличаване на достъпния интервал по дължина на вълната  
o	значително увеличаване на броя на обектите, достъпни за спектрални наблюдение
o	съществено подобряване качеството на получаваните данни.
В чисто научен план внедряването на ешеле спектрограф в НАО ще ни позволи да разширим значително кръга на научни задачи разрешими с наличните наблюдения както и да усвоим и приложим нови методи за обработка, анализ и интерпретация на спектрални данни. Подобна инвестиция със сигурност ще даде нов тласък за развитието на Астрономията в България, осигурявайки по-широка база за  сътрудничеството със сходни институции в региона и Европа.

•	Закупуване на CCD  камера за 50/70 см Шмидт телескоп
Широкоъгълното поле на Шмидт телескопа го прави незаменим  за провеждане на обзорни програми, като такива за търсене и проследяване ( “follow up”) на астероиди, както и за на  променливи звезди.  Особено подходящ е и за изследване на площни обекти като галактики и комети. От влизането му в действие, всички тези обекти  са влизали в наблюдателната програма на Шмидт телескопа. Наблюденията с този телескоп са били прекъсвани поради липса на средства за закупуване на нова приемна техника, а в момента се работи с временно заета CCD камера. Оборудването  на този телескоп с нова и подходяща камера, освен за споменатите научни цели ще позволи българските специалисти да допринесат за повишаване на сигурността на действащата в околоземното пространство апаратура и екипажи.
Изстрелването на космически апарати неминуемо се съпровожда от “замърсяване” на околоземното пространство. За мащабното замърсяване с останки от ракетоносители  или  излезли от строя спътници, се заговори през 80-те години на миналия век, когато вече е трудно да се намери безопасно място за един или друг спътник. Учените оценяват на около 1 812 000 kg.  отпадъците само в Low Earth Orbit (LEO) (Updated of the ESA Space Debris Mitigation Handbook, 2002, July; R. Walter et al.). Те  представляват опасност както за функциониращите в орбита около Земята спътници, така и за орбиталните космическите станции, а също и за земните жители (Overview of the Space Debris Environments, 1995, March; M.J. Meshishek) Има случаи на нарушени комуникации, налагали са се маневри на орбиталните станции, за избягване на сблъсък. Земни жители са изпадали в паника, заради опасност от падане на космически апарат (случаят със станцията “Мир”, потопена в Тихия океан). Космическите отпадъци допринасят също и за намаляване на озона в земната атмосфера.  Поради широкото си зрително поле 50/70 Шмидт телескоп в НАО-Рожен е подходящ инструмент за провеждане на обзори за проследяване и каталогизирането на такива останки. Този телескоп обаче все още не е оборудван  със собствена CCD камера, което възпрепятства включването на българските астрономи в решаването на  тази актуална за  цялото човечество астрономическа задача. Закупуването на такава камера, планирано по линия на настоящия  прект, ще позволи НАО-Рожен да  се  присъедини към създадената международната мрежа от обсерватории за откриването, проследяването и каталогизирането на такива останки.

4.5 Създаване на благоприятни условия за млади учени
     Наличието на модерна апаратура в НАО в съчетание със специалисти на европейско ниво дава възможност за обучение и израстване на младите учени и предотвратяването на изтичане на мозъци зад граница. Това е важна предпоставка за приемственост и по-нататъшно издигане нивото на астрономията и в частност на звездната спектроскопия не само у нас, но и в целия регион. Оборудван с модерна апаратура, BG Astro-CE  би заемал достойно място сред европейските обсерватории и  би представлявал интерес за европейските ни партньори. Интензивните международни връзки и финансиране по европейски програми биха открили допълнителни възможности за наши млади учени и докторанти и такива от чужбина, като специализации, разработка на докторантури под двойно  ръководство и допълнително разкриване на работни места, във връзка с високото качество на науката и активната дейност на центъра. Развойната дейност във връзка със създаване на нова уникална апаратура и поддръжката й създава условия за разкриване на нови работни места и за млади инженерни кадри, както и тяхното по-нататъшно обучение (специализации, защита на докторска степен) у нас и в чужбина.

5.	План за устойчивост на дейността на центъра.
Ръководен от основните идеи залегнали в двата документа изработени от ASTRONET -  Science vision  и Roadmap - нашият екип разработи стратегическия план за превръщането на НАО-Рожен в  BG Astro-CE обхващащ периода 2008-2015. Основните задачи, залегнали в този план могат да бъдат групирани в 3 основни направления:
 
5.1	 Задачи на национално ниво 
•	Подобряване качеството на наблюдателния материал получаван с 2м телескоп чрез пре-алуминизация на главното огледало. Този проект се финансира от БАН и ще бъде завършен до есента на тази година. 
•	подмяна на управляващата електроника на 2м телескоп. Иска се финансиране по линия на настоящия проект. В случай, че такова бъде получено самата подмяна ще бъде извършена до 18 месеца
•	Разширяване обхвата на научната дейност чрез разшираване и обогатяване на наблюдателната апаратура. По линия на настоящия проект се иска финансиране за закупуване на ешеле спектрограф за 2м телескоп и CCD камера за Шмидт телескопа.  В случай, че такова бъде получено ешеле спектрографа ще бъде пуснат в редовна употреба в рамките на 28 месеца от датата на финансиране. В този срок влиза: изработване на спектрографа, обучаване на кадри за работа с него и тестване в работни условия. По линия на друг проект (SMARTNET) се планира закупуването на малък роботизиран телескоп, който ще работи в мрежа с други два подобни телескопа.
•	разширяване кръга на научните задачи и прилагането на  нови методи на обработка и анализ. Екипът специалисти участници в проекта има готовност след въвеждането в експлоатация на новата наблюдателна апаратура да стартира изпълнението на новите задачи описани в т. 4.1. Финансирането на изследванията както и публикуването на получените резултати  ще става основно от  институциите инициирали проектите, но ще се търсят и допълнителни източници на финансиране. 
•	Засилване на сътрудничеството със СУ, ШУ и ИКИ чрез
o	осигуряване на по-широк достъп до наблюдателната апаратура
o	реализиране на съвместни проекти на национално, регионално и европейско ниво
o	организиране на ежегодни практически курсове за студенти и докторанти включващи провеждането на реални наблюдения, овладяването на съвременни методи за редукция и анализ с последваща интерпретация на резултатите
o	провеждане на ежегодни съвместни конференции с цел акумулиране на нови идеи за съвместни изследвания и проекти.
•	Създаване и подържане и актуален  наблюдателен архив включващ данни от
o	Сканирани фотографски плаки получени с 2м и 50/70см телескопи в НАО преди появата  на CCD приемниците и
o	Всички CCD наблюдения получени с телескопите в НАО.
•	Развиване на по-активна публичната дейност чрез
o	Реклама и осигуряване на по-лесен достъп до резултатите от дейността на центъра
o	Създаване на “STELARIUM” с музейна сбирка маркираща развитието на изчислителна техника използвана в НАО плюс атрактивни видео материали и демонстрационни модели на астрономически явления 
5.2	Задачи на регионално ниво
•	Сближаване със сродни институции в региона чрез
o	Разширяване и обогатяване на сътрудничеството с нов тип научни задачи 
o	Изпълнение на общи наблюдателни програми за изследване на явления изискващи добро покритие по време върху дълга времева скала
•	Привличане на повече млади хора да посещават и работят в центъра чрез
o	Разработване и предлагане на по-привлекателни докторантски програми (на английски)
o	Организиране на международни школи и квалификационни курсове (на английски) с акцент върху наблюдателната астрономия и съвременните методи за обработка и анализ
5.3  Задачи на европейско ниво
Основната цел на BG Astro-CE е да съдейства за интегрирането на нашата страна в ERA. В този смисъл дейността на центъра ще бъде насочена към
•	Включване на BG Astro-CE, и в частност на 2м телескоп  в европейската мрежа от оптически телескопи с размер на огледалото 2 до 4м, чието изграждане се планира в рамките на ASTRONET   
•	Интегриране с OPTICON , с ESO и VO

Успешната реализация на целите на проекта за създаване на център за върхови научни постижения в областта на астрономията на базата на НАО «Рожен» ще позволи изпълнението на дългосрочна научна програма, рамките на която могат да бъдат очертани така:
1.	В резултат от нарастване на наблюдателния потенциал на телескопите в НАО: 
	Динамика на звездните атмосфери и обвивки. Еволюция на масивни звезди. Звездна активност.
	Пренос на вещество в двойни системи със и без компактен обект. Звездни взривове и катаклизми. Късни стадии на звездната еволюция.
	Химически състав на звездните атмосфери. Еволюция на звездите върху главната последователност. Прецизни орбитни елементи на двойни и кратни звездни системи. Приливни взаимодействия.
	Нерадиални звездни пулсации. Вътрешен строеж на звездите.

2.	В резултат от развиване на нови технологични качества на телескопите в НАО:
	Динамика на тела в Слънчевата система. Потенциално опасни астероиди. Нефункциониращи останки в близка околоземна орбита.
	Извънслънчеви планетни системи. Екзопланети.
	Междузвездна среда и нейните характеристики.

Оценка на риска за неизпълнение на проекта. 
При разработване на работната програма бе обърнато особено внимание на минимизирането на вътрешните рискови фактори, т.е. тези които зависят от участниците в проекта и пряко свързаните с него  изпълнители. Представените цени на оптическите елементи, необходими за изграждане на ешеле-спектрографа са относително стабилни на световния пазар. Офертата за нова система за управление на 2-м телескоп е валидна до март 2009 г.,  срок който е достатъчно изместен в бъдещето и дава възможност за сключване на договор при тази цена, ако проектът бъде своевременно финансиран. Що се отнася до външните рискови фактори, там оценката не може да бъде еднозначна. Евентуални съкращения в научния състав, наложени от външни фактори, биха могли да затруднят изпълнението на проекта. В такава ситуация ще се наложи модифициране на целите на проекта  и преструктуриране на бюджета.

Финансов план. 
Финансовият план съдържа разходи за апаратура, провеждане на школи, конференции и работни срещи, участие в школи, конференции и работни срещи, заплащане за дейностите извършвани от участниците в проекта и заплащане на външни изпълнители. Финансовият план е изграден на базата на получени оферти за услуги и съоръжения, а в случаите когато става въпрос за уникална апаратура – на базата на информация от партньори, с които ще се работи съвместно за изработването на тази апаратура. Разпределението на средствата по пера е аргументирано в Приложение 4.	

6. План за разпространение на резултатите. 
Когато Bg Астро-СЕ започне да действа ефективно, научната продуктивност ще нараства както на качествено ниво – подобряване на научния продукт чрез използване на наблюдателни данни с повишено качество и нови методи на обработка и анализ, така и в количествен аспект, чрез увеличаване кръга на изследваните обекти. Резултатите от изследването ще се разпространяват чрез публикуване в рецензируеми престижни европейски и световни издания по астрономия. Предвижда се и организацията на конференции за обсъждане на най-новите научни резултати, както и издаването на сборници с материали от тези конференции. Списък с издадени публикации със съответните препратки към тях, както и нови интересни резултати ще бъде достъпен на сайта  на Bg Астро-СЕ, който ще бъде създаден.
   Образователната дейност също ще допринесе за разпространение на резултатите сред младите учени не само у нас, но и в чужбина. Предвижда се провеждането на  школи за обучение на студенти, докторанти и млади учени с национално и международно участие. Участниците в проекта вече имат опит в тяхната организация и провеждане. През 2007 г. след посещението на представител от OPTICON на регионалната школа по спектроскопия беше взето решението школите в НАО да са асоциирани към OPTICON. Лекциите и докладите от школите ще бъдат издавани с цел използването им от по-широк кръг  учащи се. 
Популяризаторската дейност се отнася в голяма степен до издаването на брошури, плакати  и рекламни материали, чиито тираж ще се увеличи. Предвиждат се и публикации на популярни статии в медиите, както и телевизионни предавания за постиженията на Центъра. 
 В резултат на развитие на информационните технологии ще се създадат условия за бърз обмен на данните от електронните бази на обсерваторията между различни потребители в реално време. 

7.  Управление на проекта
Участници в проекта за превръщане на НАО-Рожен в BG Astro-CE са високо-квалифицирани специалисти от ИА и ИКИ към БАН, както и  университетски преподаватели от двата университета, СУ и ШУ, предлагащи  програми за бакалаври, магистри и докторанти по астрономия,.Членовете на работния колектив са разпределени по тези 4 институции както следва: 

      Институт по Астрономия, БАН
Ст.н.с. д-р Таню Бонев
Ст.н.с. д-р Илиан Илиев
Ст.н.с. д-р Невена Маркова
Ст.н.с. д-р Хараламби Марков
Ст.н.с. д-р Николай Томов
Ст.н.с. д-р Ренада Константинова-Антова
Ст.н.с. д-р Виолета Иванова
Н.с. д-р Иванка Статева
Н.с. д-р Румен Бачев
Н.с. Галин Борисов
Докторант Кирил  Стоянов
Докторант Стоянка Пенева
Физик Андон Костов 

      Софийски университет “Климент Охридски”
Ст.н.с. д-р Валери Голев
Докторант Мина Колева
Докторант Георги Петров
Докторант Григор Николов

      Шуменски Университет “Константин Преславски”
Проф. Д-р Диана Кюркчиева

      Институт по Космически Изследвания, БАН 
Ст.н.с. д-р Светозар Жеков
          Докторант инж. Румен Богдановски

7.1. Участие на партньорите в проектното предложение 
1. Екипът от ИА  осъществява цялостната организация по 
•	Подмяна на електрониката на 2м телескоп
•	Закупуване на компонентите и изработване на ешелния спектрограф
•	Провеждане на школи и конференции
•	Обезпечаване на  финансовото обслужване
2. Екипът от СУ и ШУ съвместно с екипа от ИА  разработва учебните програми по различните модули и осъществяват практическото обучение по астрономия
      
7.3. Описание на функциите на екипа за организация и управление на проекта
Проектът се управлява от ръководителя нa проекта с помощта на:
•	секретар
•	координатори и 
•	комисии (бордове),
 
които използват предварително дефинирани

•	инструменти и 
•	правила за вземане на решения. 

Тази структура за управление на проекта е изградена за гарантиране на постигането на неговите научни цели, както и за своевременното реализиране на планираните за това технологични предпоставки.  Структурата  трябва да осигури (а) ефективно вземане на решения, (б) добра среда за вътрешно общуване и (в) техническо и административно обслужване на проекта. 
Ръководителят, секретарят и координаторите са представители на Базовата организация и участват като такива  в Управителния комитет (УК) , който се определя за контрол на изпълнение на проекта. Съгласно регламента на конкурса, останалите членове на УК са представители от Фонд „Научни изследвания” и от Министерство на Образованието и Науката. 
1.	Ръководител на проекта: ст.н.с д-р  Таню Бонев. Ръководителят на проекта координира цялостната работа по изпълнение на проекта. Той поддържа оперативно контактите с външни организации (национални, чуждестранни и международни), пряко свързани с постигане целите на проекта, както и контактите с непосредствено свързаните  с финансирането и изпълнението организации - Фонд „Научни изследвания” и Министерство на Образованието и Науката. 
2.	Секретар: ст.н.с д-р  Ренада Константинова-Антова. Секретарят  подпомага ръководителя  в  управлението на проекта, подкрепян от техническия координатор и от научния координатор. Нейната основна задача е да проверява изпълняват ли се задачите заложени в проекта в срок, по предвидения план-график (виж Приложение 3). Секретарят отговаря за поддържане на документацията по проекта и за неговия архив. 
3.	Координатори:
3.1.	Технически координатор (ТК): ст.н.с д-р  Таню Бонев. Техническият координатор следи за своевременното изпълнение на техническите дейности, планирани в проекта. През първата фаза на проекта той отговаря за договарянето, доставката и внедряването на планираните нови инструменти и друга техника. През втората фаза той контролира правилната експлоатация на техниката, при необходимост  организира гаранционно и следгаранционно обслужване. Той отговаря за това новата техника да бъде годна за получаването на данни, които да послужат като основа за постигане на  върхови научни постижения, години след приключване на финансирането по проекта.
3.2.	Научен координатор (НК): ст.н.с д-р  Илиан Илиев. 
	Научният координатор контролира постигането на научните цели заложени в проекта. Особено важна е ролята на НК за втората фаза на проекта, когато голяма част от технологичното обновление на Центъра за ВП ще бъде факт. На този етап, отговорност на НК ще бъде да създаде оптимални условия за ефективна експлоатация на новите технически средства за постигане на научните цели на проекта. За целта той може да организира курсове за обучение, школи, да координира разработването на програмно осигуряване, необходимо за получаване на данните във вид готов за провеждане на планираните научни изследвания. Такива мероприятия могат да бъдат провеждани и преди въвеждането в експлоатация на новата техника, под формата на теоретична подготовка. 
	Координатор на „Връзки с Обществеността” (КВО): ст.н.с д-р  Невяна Маркова. 
	Координаторът на „Връзки с Обществеността” отговаря за това широката общественост да бъде информирана периодически за  дейностите, които се извършват  по проекта. Особено значение тук има активното търсене на контакт с  медиите в моментите, когато е постигната някоя от целите на проекта (внедряване на нова, уникална апаратура, обновяване на съществуваща техника и съоръжения, публикуване на уникални резултати). Ефективен метод за контакт с широката общественост е регулярното подготвяне на съобщения за медиите и тяхното публикуване на интернет страницата на Центъра за върхови постижения.  
	Комисии (бордове):
	Комисия по управление на проекта. Ролята на комисията е да планира оперативните стъпки за постигане стратегическите цели на проекта Тя се ръководи от Ръководителя на проекта, а нейни членове са секретаря и всички  координатори.  Комисията ще се събира на редовни заседания на всеки 2 месеца и на извънредни когато е необходимо. 
	Техническа комисия. Техническата комисия контролира дейностите свързани с постигане на техническите цели на проекта. Тя се ръководи от Техническия координатор, а нейният състав се утвърждава от Комисията по управление на проекта.
	Инструменти:
	Документация и архив – Проектната документация се попълва и съхранява от секретаря. Тя включва протоколи от заседания на комисиите, кореспонденция с Управителния комитет, с Фонд „Научни изследвания” и с Министерство на Образованието и Науката, технически спецификации (предавани от ТК), научни статии, в които е цитиран проекта (подавани от НК), публикации от пресата, свързани с проекта (подавани от КВО) и други документи имащи отношение към реализацията на проекта. Секретарят води дневник на проекта, в който се вписват всички оперативни решения  и действия на координаторите.
	Разрешаване на спорове – споровете, възникнали в процеса на реализация на проекта, ще бъдат решавани с гласуване в Комисията по управление на  проекта. Обикновено мнозинство ще бъде достатъчно за вземане на решение. Ако Комисията не успее да вземе решение, спорът се отнася до Управителния комитет.
	Доклади за изпълнение на проекта – Изготвят се от координаторите през фиксирани интервали от време. Продължителността на тези интервали ще бъде определена от Комисията по управление на  проекта, но няма да е по-голяма от 6 месеца. След представяне на докладите, ръководителя подпомаган от секретаря  изработват междинен отчет за представяне пред Фонд „Научни изследвания”.
	Правила за вземане на решение:
	Оперативни решения – оперативните решения, които водят до постигане на планираните цели на проекта се вземат от координатора, в чиято компетенция попада дадената дейност. Той информира ръководителя за взетото решение с доклад и секретарят на проекта прилага този доклад към дневника на проекта.
	Управленски решения – решения, които са свързани с промяна на параметрите на проекта (промяна в план-графика, пренасочване на средства и др. подобни) се вземат от Комисията по управление на проекта. Преди продължаване на работата по проекта съгласно взетото решение за промяна, комисията по управление запознава УК с планираните промени и УК ги утвърждава

ПРИЛОЖЕНИЕ 1: Списък на текущи и по-значими проекти в ИА, БАН.

Име на проекта	Участници	Финансиране	Сигнатура	
The Rozhen Astronomical Obser-vatory-Major Facility for the SE Region	България, Румъния, Гър-ция, Македония, Сърбия и Черна Гора, Турция	
UNESCO-ROSTE	
UNESCO-ROSTE/ 2004/IN/0413	
Enlargement of Collaboration in Ground-Based Astronomical Research in SEE countries: Variable Stars and Studies of Small Bodies of the Solar System	България, Румъния, Гър-ция, Македония,Сърбия,  Турция. 
Асоциирани: Украйна, Русия, Германия и Унга-рия	

UNESCO-ROSTE	
UNESCO-ROSTE/ HM/hm/05/1442	
Mass loss and wind momentum rates of Galactic OB stars”	България, Германия, Италия	 NATO CLG	PCT/CLG No.980007	
Структуриран звезден вятър-нова възможност за изследване естеството на загуба на маса от масивни звезди	България, Великобритания	
  БАН – 
Royal Sociate	
Р-20/17.05.2005	
Бази данни за широкоъгълни наблюдения: приложение на астрономията	България, Германия	БАН-
DFG	436 BUL 113/110	
Онлайн достъп до Бамбергската колекция от широкоъгълни астрономически плаки и тяхното приложение в БДШФН	България, Германия	
БАН-
DFG	436 BUL 113/120	
Звездна сеизмология: спектро-скопия на късопериодични пулсатори	България, Австрия	БАН- 
Австрийска АН	P-32/03.08.2004	
Дървени календари в Балкан-ските и Северните традиционни култури	България, Финландия		P-4/30.01.2007	
Металични звезди в двойни системи	България, Словакия	БАН-
Словашка АН	P-6/07.02.2006	
Спектроскопично изследване на активни ранни звезди и техните околозвездни обвивки	България, Чехия	БАН – 
АН на Чехската република	P-43/20.11.2007	
Динамика и тънка структура на слънчевите протуберанси	България, Полша	БАН-
Вроцлавски Унивеситет	P-6/07.02.2006	
				
Изследване на звезди с петна в звездни агрегати	България, Унгария	БАН-
Унгарска АН	P-16/2007	
Изследване на променливостта на хромосферно активни и катаклизмични звезди	България, Гърция	БАН-
Солунски Университ. “Аристотел”	32-02-37/03.07.2007	
Спектрално и фотометрично изследване на слабо изследвани двойни звездни с-ми и с-ми с Ве-звезди като един от компонентите	България, Румъния	
БАН-
Румънска АН	P-3/22.01.2008	
Изследване еруптивната ак-тивност на симбиотични звезди	България, Русия	БАН-
Руска АН	P-22/06.06.2006	
Изследване на кратковременни явления при избрани променливи звезди	България, Украйна	БАН-
НАН на Украйна	P-10/07.03.2006	

Астрометрични, фотометрични и спектрални изследвания на двойни звезди	България, Белгия	БАН-
Кралска Астрон. Обсерватория-Белгия	Р-49/19.12.2006	
				
Темп  на загуба на маса и момент на вятъра при горещи ярки звезди	България, Германия, Италия	
ФНИ,  МОН	Ф-1407/2004.
	
Звезди от ранни спектрални класове с химически аномалии		ФНИ, МОН	Ф-1403/2004	
Уникална научна апаратура – оптична система за наблюдения и цифрово регистриране на активни процеси на Слънцето	ИА, БАН - ФНИ	

ФНИ, МОН	ДО-1-406/2005	
Регистрация и изследване на сублимационни област на твърдо вещество в близост до Слънцето по време на пълното слънчево затъмнение на 29.03.2006 г	ИА, БАН-ФНИ	

ФНИ, МОН	Ф-1510/2005г	
Изграждане и осъвременяване на научно-информационен комплекс в НАО – Рожен
	ИА, БАН - ФНИ 	
 ФНИ, МОН	ФНИ НИ-12       НИК05 	

ПРИЛОЖЕНИЕ 2: По-важни научни резултати

	Открити са  наблюдателни доказателства за изменящи се с времето структури във вятъра на  P Cygni (1986, A&A 162, L3)  и за сходство със звездите от тип  SDor  (2001, A&A 366, 935; 2001 A&A 376, 898) 
	Открита и изследвана е  облачна структура на вятъра у звезди от клас-О (2006 A&A 454, 625) 
	Изследване и коригиране на ефектите на “line blocking/blanketing” върху параметрите на звезди от тип ОВ със слънчева металичност  (2004, A&A 413, 693; 2008, A&A 478, 823)
	Изследвани са ефектите на променлив звезден вятър върху параметрите на звезди от клас-О (2005, A&A 440, 1133)
	Изучено е влиянието на приливните взаимодействия върху химическите аномалии на атмосферите на Am-звезди, членове на двойни системи (1998, A&AS 128, 497; 2003, MNRAS 346, 27; 2006, MNRAS 370, 819 )
	Установени са физическите характеристики и еволюционния статус на звездите от типа Lambda Bootis (1995, A&A 302, 735; 2002, A&A 381, 914; 2002, MNRAS 336, 1030)
	Изследвани са химически пекулярните звезди в разсеяни звездни купове, довело до откриването на първите звезди от този тип в Големия Магеланов облак (2005, A&A 443, 157; 2006, A&A 454,171; 2006, A&A 459, 871; 2007, A&A 462, 591)
	Определени са динамичните маси на галактични сферични купове (1991, A&A 252, 94)
	Предложени е модел за обяснение на избухването на симбиотичната двойна Z And в периода 2000 – 2002 г. (2003, А&А, 401, 669 10; 2006, Astronomy Reports, 50 2, 722) 
	Сравнена е  структурата на околозвездните дискове в рентгенови двойни, съдържащи Ве звезди, и изолирани Ве звезди и е установено, че тези в рентгеновите двойни, имат средно около два пъти по-висока плътност (2001, А&А, 367,884). Статията е включена два пъти в кръга на най-съществените резултати на световната  астрономия в  годишните ревюта на Trimble & Aschwanden за 2001 г.
	Сравняване на околоосното въртене на хладните гиганти в симбиотичните двойни системи от типа D’ с това на  изолираните хладни гиганти (2006, MNRAS, 365, 1215)
	Открити са голям брой небесни тела,  кръстени  с български имена (Джон Атанасов, Климент Охридски, Багряна, Юхновски, Пловдив, Блага, Шумен и др.) Има и небесни тела, които чуждестранни астрономи нарекоха с имена на български астрономи (Владимир Шкодров и Виолета Иванова).
	Активни наблюдения на астероиди   и покана за участие в първата международна програма INAS за търсене на NEOs. Открит опасен астероид (4486 Mithra), който може да се сблъска със Земята (Astronomical Тelegrams, 4464, Cambridge, 1987). 
	С 2м телескоп е получена първата в Европа (и една от първите в света) фотография на Халеевата комета при последното и преминаване край Слънцето (MPC No 9316, 1985).
	В серия от снимки за първи път е регистрирана поява на опашка при комета в противостояние (1987, А&А 187,  281).
	Изследване на Транс-Нептунови обекти (2006, Icarus 184,  N1, pp.277-284).
	Участие в изследванията  с наземни наблюдения в ESO на кометата 9P/Tempel 1 по време на Deep Impact. (2005, IAU  Cir. 8539, 1; 2005, Science 310, 5747, pp. 265-269,;  2005,  Earth, Moon and Planets 97, pp. 331-339). 
	Изучени са особеностите на хромосферната активност и еволюционния стадий на звездата-гигант V390 Aur и други активни единични късни гиганти. На повърхността на V390 Aur  е детектирано магнитно поле, генерирано от динамо (2005, AN 326, 38; 2008, A&A 480, 475).
	През април 2005 г., в София бе проведен симпозиум  на тема VIRTUAL OBSERVATORIES: Plate Content Digitization, Archive Mining and Image Sequence Processing” като признание за работата извършена от българските астрономи по проекта БДШФАН  
Два проекта са печелили годишните награди по Физика на Фонд “НИ” към МОН : Ф-496/1994  (VI сесия)  и Ф- 813/ 1998 (VIII сесия ). 
ПРИЛОЖЕНИЕ 3: План-график за дейността по проекта.

ПРИЛОЖЕНИЕ 4:  Разпределение на финансовите средства по пера.